Sociala förhållanden i Malmö kommun
De sociala förhållandena i Malmö kommun har varierat över tiden och präglats av att Malmö under efterkrigstiden varit en kommun med stort inslag av traditionell tillverkningsindustri, som varvsindustri, vilken drabbades hårt av industrinedläggningen under 1970- och 80-talen. Den stora inflyttningen av utlandsfödda under 1990- och 2000-talen har starkt påverkat de sociala förhållanden som rått de senaste årtiondena.
Bakgrund
Från industristad till universitetsstad
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/SCB_Malmo_taxable_income_as_percentage_of_national_average_1995_2016.png/300px-SCB_Malmo_taxable_income_as_percentage_of_national_average_1995_2016.png)
Under 1970-talet drabbades Malmö av flera kriser. Kockums varv, som under 1970-talet var stadens största arbetsgivare, började att skära ned på antalet anställda. Detta pågick fram till 1986 då den civila fartygsproduktionen helt upphörde. Även andra industrier som textilindustrin och kalk- och cementindustrin i Limhamn påbörjade en i många fall utdragen avvecklingsprocess. Denna näringslivskris varade omkring 1975–1995. En utflyttningsvåg åderlät staden på tusentals personer varje år. Det var framförallt medelklassens barnfamiljer som sökte sig till nybyggda villaområden i Vellinge, Staffanstorp och andra småkommuner utanför Malmö. [1]
1990–1994 förvärrades krisen i Malmö. Vart fjärde arbetstillfälle försvann när mycket av det som fanns kvar av tillverkningsindustrin och bland annat kalkindustrin i Limhamn lades ned. Stadens befolkning ökade dock med tusentals nya invånare varje år under denna tid till följd av en kraftig invandring från främst Jugoslavien, som befann sig i inbördeskrig.
Malmö högskola bildades 1 juli 1998 med högskoleutbildningar som redan tidigare fanns i Malmö som bas, bland andra tandläkar-, lärar- och sjuksköterskeutbildningar. Högskolan, från 2018 universitet, har varit viktigt för den tillväxt av arbetstillfällen (inom bland annat IT-sektorn) som skett de senaste årtiondena.
Flyktingkrisen vid mitten av 2010-talet innebar extrema påfrestningar för Malmö stad med emellanåt tusentals nyanlända asylsökande varje dygn. Andelen utrikes födda invånare har efter hand ökat markant, liksom inflyttningen från andra delar av Sverige och Öresundsregionen, inte minst av studenter vid regionens många utbildningsinstitutioner.[2]
Politiska styret
Malmös politik har dominerats av Socialdemokraterna som styrt staden under huvuddelen av efterkrigstiden.
- Politiska majoriteter i Malmö kommun
År | Partier | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
1971–1985 | S | |||||
1985–1988 | M | FP | SKÅ | C | ||
1988–1991 | S | |||||
1991–1994 | M | FP | SKÅ | |||
1994–1998 | S | |||||
1998–2010 | S | V | MP | |||
2010–2015 | S | MP | V | |||
2015–2018 | S | MP | ||||
2018– | S | L |
Demografi
Befolkningsutveckling
Befolkningsutveckling i Malmö stad/kommun 1570–2023 | ||||
---|---|---|---|---|
År | Invånare | |||
1570 | 3 577 | |||
1650 | 2 504 | |||
1730 | 3 132 | |||
1800 | 3 962 | |||
1810 | 5 796 | |||
1820 | 6 723 | |||
1830 | 8 665 | |||
1840 | 10 203 | |||
1850 | 13 087 | |||
1860 | 18 919 | |||
1870 | 25 593 | |||
1880 | 38 054 | |||
1890 | 48 504 | |||
1900 | 60 857 | |||
1910 | 83 373 | |||
1920 | 113 553 | |||
1930 | 120 207 | |||
1940 | 155 506 | |||
1950 | 191 785 | |||
1960 | 234 453 | |||
1970 | 259 535 | |||
1980 | 233 803 | |||
1990 | 233 887 | |||
2000 | 259 579 | |||
2010 | 298 963 | |||
2020 | 347 949 | |||
2023 | 362 133 | |||
Källa: Malmö stad statistik och Malmö 2009. |
Utländsk bakgrund
Den 31 december 2019 utgjorde folkmängden i Malmös kommun 344 166 personer.[3] Av dessa hade lite mer än 160 726 personer (46,7 %) utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar).[4][5]
Andel med utländsk bakgrund[6] | ||||
---|---|---|---|---|
1995 | 24,8% (60 269 av 242 706) | |||
2000 | 29,7% (76 392 av 257 574) | |||
2005 | 33,6% (90 416 av 269 142) | |||
2010 | 39,4% (115 830 av 293 909) | |||
2015 | 42,6% (135 509 av 318 107) | |||
2019 | 46,7% (160 711 av 344 166) | |||
Källa: 1 januari respektive år. Malmö stad - Malmöbor med utländsk bakgrund 1995 - 2013 från SCB[7][8] |
Historisk utveckling av personer med utländsk bakgrund i Malmö[4] | |||
---|---|---|---|
Årtal | Antal personer med utländsk bakgrund | Totala antalet personer i Malmö | Andel av totala befolkningen |
2002 | 84 840 | 265 265 | 32,0 % |
2003 | 87 300 | 267 171 | 32,7 % |
2004 | 90 416 | 269 142 | 33,6 % |
2005 | 93 520 | 271 271 | 34,5 % |
2006 | 99 236 | 276 244 | 35,9 % |
2007 | 104 633 | 280 801 | 37,3 % |
2008 | 109 884 | 286 535 | 38,3 % |
2009 | 115 830 | 293 909 | 39,4 % |
2010 | 120 117 | 298 963 | 40,2 % |
2011 | 123 531 | 302 835 | 40,8 % |
2012 | 127 613 | 307 758 | 41,5 % |
2013 | 131 590 | 312 994 | 42,0 % |
2014 | 135 509 | 318 107 | 42,6 % |
2015 | 139 240 | 322 574 | 43,2 % |
2016 | 144 718 | 328 494 | 44,1 % |
2017 | 150 303 | 333 633 | 45,1 % |
2018 | 155 913 | 339 313 | 45,9 % |
Utrikes födda
Den 31 december 2018 utgjorde folkmängden i Malmö kommun 339 313 personer. Av dessa var 114 772 personer (33,82 %) födda i ett annat land än Sverige.[4]
Andel utländska medborgare | ||||
---|---|---|---|---|
1975 | 7,9 % (19 308 av 243 591) | |||
1980 | 7,9 % (18 557 av 233 803) | |||
1985 | 8,0 % (18 491 av 229 936) | |||
1990 | 10,1 % (23 684 av 233 887) | |||
1995 | 11,3 % (27 720 av 245 699) | |||
2000 | 10,2 % (26 396 av 259 579) | |||
2005 | 10,5 % (28 556 av 271 271) | |||
2010 | 14,0 % (41 993 av 298 963) | |||
2015 | 14,0 % (45 045 av 322 574) | |||
2019 | 14,8 % (50 999 av 344 166) | |||
Källa: 31 december respektive år. SCB - Utländska medborgare efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 1973-2011 |
Historisk utveckling av utrikes födda personer i Malmö[4] | |||
---|---|---|---|
Årtal | Antal utrikes födda personer | Totala antalet personer i Malmö | Andel av totala befolkningen |
2002 | 64 476 | 265 265 | 24,3 % |
2003 | 66 198 | 267 171 | 24,8 % |
2004 | 68 406 | 269 142 | 25,4 % |
2005 | 70 590 | 271 271 | 26,0 % |
2006 | 75 156 | 276 244 | 27,2 % |
2007 | 79 389 | 280 801 | 28,3 % |
2008 | 83 209 | 286 535 | 29,0 % |
2009 | 87 554 | 293 909 | 29,8 % |
2010 | 90 349 | 298 963 | 30,2 % |
2011 | 92 228 | 302 835 | 30,5 % |
2012 | 94 743 | 307 758 | 30,8 % |
2013 | 97 320 | 312 994 | 31,1 % |
2014 | 99 788 | 318 107 | 31,4 % |
2015 | 102 047 | 322 574 | 31,6 % |
2016 | 106 222 | 328 494 | 32,3 % |
2017 | 110 464 | 333 633 | 33,1 % |
2018 | 114 772 | 339 313 | 33,8 % |
I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.[9]
Födelseland[9] | ||||
---|---|---|---|---|
Nr | Land/region | Antal | Andel av totala befolkningen | Andel av utrikes födda |
1 | ![]() | 218 319 | 68,6 % | – |
2 | Asien: Övriga länder | 12 390 | 3,9 % | 12,4 % |
3 | ![]() | 11 734 | 3,7 % | 11,8 % |
4 | ![]() | 11 003 | 3,5 % | 11,0 % |
5 | ![]() ![]() SFR Jugoslavien/FR Jugoslavien | 8 179 | 2,6 % | 8,2 % |
6 | ![]() | 7 916 | 2,5 % | 7,9 % |
7 | ![]() | 7 103 | 2,2 % | 7,1 % |
8 | ![]() | 6 223 | 2,0 % | 6,2 % |
9 | Europa utom EU: Övriga länder | 4 745 | 1,5 % | 4,8 % |
10 | Afrika: Övriga länder | 4 610 | 1,4 % | 4,6 % |
11 | ![]() | 3 604 | 1,1 % | 3,6 % |
12 | Sydamerika | 3 523 | 1,1 % | 3,5 % |
13 | ![]() | 2 835 | 0,9 % | 2,8 % |
14 | ![]() | 2 391 | 0,8 % | 2,4 % |
15 | ![]() | 2 240 | 0,7 % | 2,2 % |
16 | ![]() | 2 065 | 0,6 % | 2,1 % |
17 | ![]() | 1 900 | 0,6 % | 1,9 % |
18 | Nordamerika | 1 652 | 0,5 % | 1,7 % |
19 | ![]() | 1 595 | 0,5 % | 1,6 % |
20 | ![]() | 1 115 | 0,4 % | 1,1 % |
21 | ![]() | 1 058 | 0,3 % | 1,1 % |
22 | ![]() | 867 | 0,3 % | 0,9 % |
23 | ![]() | 320 | 0,1 % | 0,3 % |
24 | ![]() | 293 | 0,1 % | 0,3 % |
25 | Oceanien | 282 | 0,1 % | 0,3 % |
26 | Okänt födelseland | 145 | 0,05 % | 0,1 % |
Kriminalitet
I Malmö har tre områden som klassas som särskilt utsatta bostadsområden och ett som riskområde, dessa var klassade så 2017 och 2019. År 2015 klassades två av dem som Särskilt utsatta och ett som utsatt och 2008 var tre av dem klassade som utanförskapsområde.[10]
År 2017 rapporterade SR P4 att Malmö var orten i Sverige med de största problemen med skjutvapenvåld i förhållande till storleken på befolkningen.[11]
År 2020 rapporterades att skjutvåldet kraftigt minskat i polisområde Malmö varje år sedan 2017, från 65 2017 till åtta under första halvåret 2020 och nära en halvering räknat på helår.[12][13][14] En av anledningarna till att antalet mord i Malmö sjönk 2018–2020 var att många ledande personer i den kriminella miljön satt häktade med hjälp av information från den knäckta krypterade kommunikationstjänsten EncroChat.[15]
Sociala utgifter
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/Socialstyrelsen_ekonomiskt_bist%C3%A5nd_%28tidigare_socialbidrag%29_utbetalt_i_Malm%C3%B6_2004-2015.png/250px-Socialstyrelsen_ekonomiskt_bist%C3%A5nd_%28tidigare_socialbidrag%29_utbetalt_i_Malm%C3%B6_2004-2015.png)
Under 2019 mottog 9 procent, eller i genomsnitt 9 566 hushåll, av alla hushåll socialbidrag varje månad under året, vilket innebar en fortsatt minskning av antalet som hade sjunkit sedan år 2016.[16]
Kommunens kostnader för socialbidrag ökade med 6,5 procent till 1 097 miljoner år 2019 mot föregående år på grund av höjd riksnorm och ökande boendekostnader.[4]
Referenser
- ^ Malmö stads historia, band 1-8. Utgiven av Malmö stadsfullmäktige 1971–1994.
- ^ ”Så blev Malmö en av Sveriges fattigaste städer”. Sydsvenskan. 26 juni 2016. http://www.sydsvenskan.se/2016-06-26/sa-blev-malmo-fattigast-i-sverige. Läst 26 juni 2016.
- ^ ”Befolkning”. Malmö stad. https://malmo.se/Fakta-och-statistik/Befolkning.html. Läst 23 augusti 2020.
- ^ [a b c d e] ”Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder och kön. År 2002 - 2018-Statistikdatabasen”. Statistikdatabasen. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgFin/?rxid=d03e8188-c63f-4512-932f-953b218ce304. Läst 27 augusti 2019.
- ^ ”Andel personer med utländsk bakgrund, 2019 jämfört med 2018”. Statistiska Centralbyrån. http://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/befolkningens-sammansattning/befolkningsstatistik/pong/tabell-och-diagram/topplistor-kommuner/andel-personer-med-utlandsk-bakgrund/. Läst 23 augusti 2020.
- ^ Malmö Stad. ”Malmöbor med utländsk bakgrund”. Statistiska Centralbyrån. Arkiverad från originalet den 19 juni 2013. https://web.archive.org/web/20130619053702/http://www.malmo.se/download/18.6e1be7ef13514d6cfcc800030664/Malm%C3%B6bor%2Bmed%2Butl%C3%A4ndsk%2Bbakgrund.pdf. Läst 15 april 2012.
- ^ ”Arkiverade kopian”. Arkiverad från originalet den 26 december 2015. https://web.archive.org/web/20151226114622/http://malmo.se/download/18.476cfe0814d2ef3bd184f959/1433136820215/Malm%C3%B6bor+med+utl%C3%A4ndsk+bakgrund.pdf. Läst 10 mars 2016.
- ^ http://www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Befolkning/Befolkningens-sammansattning/Befolkningsstatistik/#c_li_222596
- ^ [a b] Statistiska centralbyrån: Utrikes födda efter län, kommun och födelseland 31 december 2014 Arkiverad 12 maj 2015 hämtat från the Wayback Machine. (XLS-fil) Läst 17 januari 2016
- ^ ”Nationella operativa avdelningen, Underrättelseenheten 2019-06-03 Kriminell påverkan i lokalsamhället - En lägesbild för utvecklingen i utsatta områden”. Polisen i Sverige - Nationella operativa avdelningen. 3 juni 2019. sid. 4, 7. https://polisen.se/siteassets/dokument/ovriga_rapporter/kriminell-paverkan-i-lokalsamhallet.pdf. Läst 3 juni 2019.
- ^ ”Fler skjutningar i Sverige än i många andra länder - P4 Stockholm”. sverigesradio.se. Sveriges Radio. https://sverigesradio.se/artikel/6770056. Läst 3 januari 2021.
- ^ ”Dystert rekordår för skjutningar”. Sydsvenskan. 11 augusti 2020. https://www.sydsvenskan.se/2020-12-17/dystert-rekordar-for-skjutningar. Läst 3 januari 2021.
- ^ ”Rekordfå skjutningar i Malmö: ”Vi tar ett vapen i beslag varannan dag””. SVT. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/skane/skjutningar-och-sprangningar-i-malmo-minskar.
- ^ Lasse Wierup (29 december 2020). ”Vapenvåldet 2020: Färre skjutningar i fyra regioner av sju”. Dagens nyheter. https://www.dn.se/sverige/vapenvaldet-2020-farre-skjutningar-i-fyra-regioner-av-sju/. Läst 3 januari 2021.
- ^ Mutambala, Alice (28 januari 2021). ”Färre mord när många kriminella sitter häktade”. SVT Nyheter. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/skane/farre-mord-i-malmo-under-2020. Läst 6 juni 2021.
- ^ ”Malmö kommun / Fakta och statistik / Ekonomiskt bistånd”. Malmö kommun. https://malmo.se/Fakta-och-statistik/Ekonomiskt-bistand.html. Läst 3 januari 2021.
Media som används på denna webbplats
Författare/Upphovsman: Statistics Sweden, Licens: Attribution
SCB Malmo taxable income per citizen as percentage of national average 1995 2016
The Flag of Europe is the flag and emblem of the European Union (EU) and Council of Europe (CoE). It consists of a circle of 12 golden (yellow) stars on a blue background. It was created in 1955 by the CoE and adopted by the EU, then the European Communities, in the 1980s.
The CoE and EU are distinct in membership and nature. The CoE is a 47-member international organisation dealing with human rights and rule of law, while the EU is a quasi-federal union of 27 states focused on economic integration and political cooperation. Today, the flag is mostly associated with the latter.
It was the intention of the CoE that the flag should come to represent Europe as a whole, and since its adoption the membership of the CoE covers nearly the entire continent. This is why the EU adopted the same flag. The flag has been used to represent Europe in sporting events and as a pro-democracy banner outside the Union.Flag of the Socialist Federal Republic of Yugoslavia (1946-1992).
The design (blazon) is defined in Article 4 of the Constitution for the Republic of Yugoslavia (1946). [1]
Flag of the Socialist Federal Republic of Yugoslavia (1946-1992).
The design (blazon) is defined in Article 4 of the Constitution for the Republic of Yugoslavia (1946). [1]
Flag of Serbia and Montenegro, was adopted on 27 April 1992, as flag of Federal Republic of Yugoslavia (1992-2003).
Flag of Iran. The tricolor flag was introduced in 1906, but after the Islamic Revolution of 1979 the Arabic words 'Allahu akbar' ('God is great'), written in the Kufic script of the Qur'an and repeated 22 times, were added to the red and green strips where they border the white central strip and in the middle is the emblem of Iran (which is a stylized Persian alphabet of the Arabic word Allah ("God")).
The official ISIRI standard (translation at FotW) gives two slightly different methods of construction for the flag: a compass-and-straightedge construction used for File:Flag of Iran (official).svg, and a "simplified" construction sheet with rational numbers used for this file.
Det är enkelt att lägga till en ram runt den här bilden
The national flag of Kingdom of Thailand since September 2017; there are total of 3 colours:
- Red represents the blood spilt to protect Thailand’s independence and often more simply described as representing the nation.
- White represents the religion of Buddhism, the predominant religion of the nation
- Blue represents the monarchy of the nation, which is recognised as the centre of Thai hearts.
Författare/Upphovsman: Gutten på Hemsen, Licens: CC0
Flag of Norway with colors from the previous version on Commons. This file is used to discuss the colors of the Norwegian flag.
Författare/Upphovsman: Socialstyrelsen, Licens: Attribution
Socialstyrelsen ekonomiskt bistånd utbetalt i Malmö 2004-2015. Siffrorna inkluderar introduktionsersättning.
Flag of Serbia and Montenegro, was adopted on 27 April 1992, as flag of Federal Republic of Yugoslavia (1992-2003).
Författare/Upphovsman: Twowells 19:20, 10 November 2006 (UTC), Licens: CC BY-SA 3.0
A view over the city of Malmö in Sweden from the skyscraper Kronprinsen at 80 metres above the ground.
View towards the central.