Adolf Ulrik Schützercrantz
Adolf Ulrik Schützercrantz | |
![]() | |
Född | 25 mars 1802[1][2][3] Skeppsholms församling[1], Sverige |
---|---|
Död | 9 oktober 1854[1][2][3] (52 år) Skeppsholms församling[1], Sverige |
Medborgare i | Sverige |
Sysselsättning | Målare[1], grafiker[1], militär[1] |
Släktingar | Lovisa Augusta Schützercrantz (syskon) |
Redigera Wikidata |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/Vinkhuijzen_collection-H%C3%A4lsinge_regemente.jpg/190px-Vinkhuijzen_collection-H%C3%A4lsinge_regemente.jpg)
Adolf Ulrik Schützercrantz, född den 25 mars 1802 i Stockholm, död där den 9 oktober 1854, var en svensk militär, museiman, tecknare och litograf.
Biografi
Han var son konteramiralen Johan Herman Schützercrantz och Lovisa Margareta Lilliestråle och bror till Lovisa Augusta Schützercrantz samt sonson till läkaren Herman Schützercrantz. Schützercrantz blev kadett vid Karlberg 1816 och kom sedan att tillhöra Andra livgardet där han blev fänrik 1819, löjtnant 1825, kapten 1833 och regementskvartermästare 1837, han begärde avsked 1851 men kvarstod i armén som major. Han utnämndes 1850 till föreståndare för Kungliga livrustkammaren där han bidrog till att bygga upp samlingarna, men avled redan fyra år senare i kolera. Han var hela livet ogift. Ett porträtt av Schützercrantz målat av Carl Stefan Bennet i slutet av 1840-talet visar honom i kompaniofficersuniform och med syrtuten arrangerad så att det framgår att han förlorat sin högra arm.
Schützercrantz är ett av de tidigare exempel på konstnärligt begåvade militärer som med sina målningar och teckningar bidragit med bilder som idag räknas som kulturhistoria. Till en början tecknade han mest episoder ur det militära livet men efter att han medverkade i Konstakademiens utställning 1826 med ett par kopior efter Johan Gustaf Sandberg vidgades hans motivval. Redan vid hans andra utställning på Konstakademien 1836 visade han upp egna originalmotiv bland annat en Rättviksfamilj. Vid utställningen 1840 medverkade han för första gången med oljemålningar där han hämtat motiven från resor i utlandet under 1830-talet. Sista gången han medverkade i utställningarna 1842 valde han att visa upp en enda målning som visade en genrescen från basaren i Konstantinopel.
I sin befattning som föreståndare för livrustkammaren ägnade han sig speciellt för uniformer och vapen då detta var ett av hans huvudintressen. Redan på 1820-talet hade han tillsammans med Alexander Clemens Wetterling och Johan Henric Sjöholm tecknat av svenska arméns uniformer som utgavs i boken Kongl. svenska arméens uniformer[4] som trycktes i stentryck 1825 av Karl Müller. Några år senare 1831–1832 ritade och litograferade han Scener utur soldat-lifvet[5]. Sina intryck från medelhavsländerna samlade han i boken Reseminnen från Orienten[6] 1839. Han fullbordade 1844 en samling färglagda teckningar föreställande Konung Carl XIV Johans hof- och ordenscostymer[7].
Schützercrantz var en av stiftarna till Konstföreningen i Stockholm 1832 och han blev föreningens sekreterare 1848. Hans konst består förutom scener ur militärlivet av interiörer, porträtt, lokala folkdräkter, karakteristiska folktyper i Sverige och utomlands. Dessutom finns det bevarade skissböcker med topografiska vyer samt en skissbok han använde under en resa 1838 med motiv från Spanien, Portugal, Malta, den grekiska övärlden, Smyrna, Istanbul och Kairo. Han var den förste svensk som efter Mathias Palbitzki 200 år tidigare medfört skisser från Orienten till Sverige och de som fick möjlighet att studera skisserna fascinerades av miljön och klädedräkterna. Schützercrantz finns representerad vid Nordiska museet, Kungliga biblioteket, Uppsala universitetsbibliotek[8], Livrustkammaren[9] och Nationalmuseum[10].
Bibliografi
- Kongl. svenska arméens uniformer utgifne år 1825. Stentr. af Müller. [04] s.; [26] pl. 1825. Libris 2432091 - Helt litograferat tryck. Fyra av planscherna avsedda att hopfogas parvis till vardera en bild. Utgavs i häften, troligen fyra stycken. - Även med illustrationer utförda av Alexander Clemens Wetterling och Johan Henric Sjöholm.
- Scener utur soldatlifvet : ritade och lithographierade. Stockholm. 1831-1832. Libris 3040276
- Kongl. svenska riddare ordnarnes drägter : ritade och lithographierade af Ad. Schützercrantz. Stockholm. 1833. Libris 3040274
- Reseminnen från orienten : tecknade och litografierade. Stockholm. 1839. Libris 3040275
- Konung Carl XIV Johans hof- och ordens costumer. 1844. Libris 12767598. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kb:handskrift-12767598
- Svenska krigsmaktens fordna och närvarande munderingar : 36 pl. Stockholm. 1849-1853. Libris 2006115. https://runeberg.org/samunderin/
- Svenska riddare-ordnarnes ursprung, historia och beskrifning. Christianstad: Littorin. 1851. Libris 2310908. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:rara-257
Källor
- Svenskt konstnärslexikon del V, sid. 104, Allhems Förlag, Malmö. Libris 8390296
- Schützercrantz i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1916)
- Schützercrantz, Adolf U. i Herman Hofberg, Svenskt biografiskt handlexikon (andra upplagan, 1906)
Noter
- ^ [a b c d e f g] Adolf Ulrik Schützercrantz, läst: 24 augusti 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Adolf Ulrik Schützercrantz, Svenskt biografiskt lexikon, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Benezit Dictionary of Artists, Oxford University Press, 2006 och 2011, ISBN 978-0-19-977378-7, Adolph Ulric Schützercrantz, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Libris
- ^ Libris
- ^ Libris
- ^ Libris
- ^ Uppsala universitetsbibliotek
- ^ Livrustkammaren
- ^ Nationalmuseum
Vidare läsning
- Bo Lundström: Adolf Ulrik Schützercrantz i Svenskt biografiskt lexikon (2000-2002)
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Adolf Ulrik Schützercrantz.
|
Media som används på denna webbplats
Hälsinge regemente, soldat i uniform m/1779
Författare/Upphovsman: Carl Stefan Bennet, Licens: CC0
Porträtt av Adolf Ulric Schützercrantz, kapten vid Andra livgardet I 2. Fotografi, c. 1830-1840. Tillhor Armemuseums arkiv; Belongs to the Army Museum Sweden archive